Neurologija je medicinska specijalnost koja se bavi dijagnozom, lečenjem i upravljanjem poremećaja nervnog sistema. Nervni sistem je kompleksna mreža koja obuhvata mozak, kičmenu moždinu, periferne nerve i mišiće. Neurolozi se fokusiraju na različite aspekte nervnog sistema, uključujući strukturu, funkciju, električnu aktivnost, hemijske procese i poremećaje koji mogu uticati na normalno funkcionisanje nervnog sistema.
Neurolog
Neurolog obavlja različite preglede i testove kako bi dijagnostikovao i pratio neurološka stanja. Neki od pregleda i testova koje neurolog može obavljati su:
Neurološki pregled
Ovo je sveobuhvatan pregled koji obuhvata procenu moždane funkcije, senzornih sposobnosti, motoričkih funkcija, refleksa, ravnoteže, koordinacije i drugih neuroloških parametara. Neurolog će pregledati pacijentovu istoriju bolesti i simptome, kao i obaviti fizički pregled.
Elektroencefalografija (EEG)
Ovo je test koji beleži električnu aktivnost mozga. EEG se koristi za procenu moždane aktivnosti, otkrivanje epileptičkih aktivnosti i praćenje promena u mozgu.
Elektromiografija (EMG) i nervna provokacija
Ovi testovi se koriste za procenu električne aktivnosti mišića i provođenja nervnih signala. EMG se koristi za dijagnozu mišićnih i nervnih poremećaja.
![](https://www.pulsgo.rs/wp-content/uploads/2023/06/eeg-pregled-neurologa.jpg)
Imidžing dijagnostika
Neurolog može preporučiti imidžing pretrage kao što su MRI (magnetna rezonanca) ili CT (računarska tomografija) skeniranje mozga radi detaljnijeg prikaza strukture mozga i otkrivanja mogućih patoloških promena.
Lumbalna punkcija
Ovo je postupak u kojem se uzima uzorak cerebrospinalne tečnosti (tečnosti koja okružuje mozak i kičmenu moždinu) radi analize. Lumbalna punkcija se može koristiti za dijagnozu infekcija, upala i drugih neuroloških stanja.
Ovo su samo neki od pregleda i testova koje neurolog može obavljati. Specifični pregledi i testovi zavise od simptoma, stanja pacijenta i potrebe za daljom dijagnostikom.
Bolesti nervnog sistema
Postoji veliki broj bolesti koje mogu uticati na nervni sistem. Neke od najčešćih bolesti nervnog sistema su:
Multipla skleroza
Autoimuna bolest koja oštećuje zaštitnu omotač nervnih vlakana, što dovodi do poremećaja u provođenju nervnih signala.
Parkinsonova bolest
Degenerativno neurološko stanje koje dovodi do problema sa pokretljivošću, tremora, ukočenosti mišića i drugih simptoma.
Alchajmerova bolest
Progresivno neurološko stanje koje dovodi do gubitka memorije, kognitivnih problema i promena ponašanja.
Moždani udar
Naglo prekidanje dotoka krvi u mozak, što može dovesti do oštećenja moždanih ćelija i različitih neuroloških simptoma, kao što su slabost, gubitak osećaja i problema sa govorom.
Epilepsija
Neurološki poremećaj koji karakterišu ponavljajući napadi ili epileptički napadi.
Neuropatija
Oštećenje perifernih nerava koje može izazvati bol, trnjenje, slabost mišića i gubitak osećaja.
Migrena
Hronična neurološka bolest koja se karakteriše intenzivnim glavoboljama praćenim drugim simptomima poput mučnine, povraćanja i osetljivosti na svetlost i zvuk.
Neuromišićne bolesti
Poput multiple skleroze, miastenija gravis je autoimuna bolest koja utiče na komunikaciju između nerava i mišića, što dovodi do slabosti mišića.
Ovo su samo neke od mnogih bolesti koje mogu uticati na nervni sistem. Svaka od njih ima svoje specifične simptome, uzroke i načine lečenja. Važno je da se za dijagnozu i lečenje ovih bolesti konsultujete sa stručnim neurologom.
Neurolozi koriste različite metode dijagnostike, uključujući neurološki pregled, imidžing dijagnostiku (npr. MRI ili CT skeniranje), elektroencefalografiju (EEG) i druge specifične testove za procenu funkcije nervnog sistema.
![](https://www.pulsgo.rs/wp-content/uploads/2023/04/medicinski_radnici.jpg)
Simptomi neuroloških bolesti
Simptomi neuroloških bolesti mogu varirati u zavisnosti od vrste bolesti i područja nervnog sistema koje je zahvaćeno. Međutim, neki opšti simptomi koji se mogu javiti u neurološkim bolestima uključuju:
- Glavobolja: Uključujući migrenu, tenzijsku glavobolju ili intenzivnu bol u slučaju moždanog udara.
- Vrtoglavica i nesvestica: Osećaj dezorijentacije, gubitak ravnoteže ili privremeni gubitak svesti.
- Promene u pokretljivosti: Slabost ili paraliza mišića, drhtanje (tremor), trzanje mišića (mioklonus) ili ukočenost (rigidnost).
- Problemi sa koordinacijom: Poteškoće u održavanju ravnoteže, nesiguran hod ili problemi sa finom motorikom.
- Promene u senzaciji: Trnjenje, utrnulost, peckanje ili gubitak osećaja u određenim delovima tela.
- Promene u govoru i jeziku: Poteškoće u izražavanju, razumevanju ili artikulaciji reči.
- Promene u pamćenju i kognitivnim funkcijama: Problemi sa memorijom, koncentracijom, pažnjom i razmišljanjem.
- Epileptični napadi: Iznenadni, nekontrolisani grčevi i promene svesti.
- Promene raspoloženja i mentalno zdravlje: Depresija, anksioznost, promene ličnosti ili promene u emocionalnom stanju.
- Problemi sa spavanjem: Nesanica, prekomerno spavanje ili poremećaji spavanja.
Važno je napomenuti da su ovo samo opšti simptomi i da se mogu razlikovati u zavisnosti od specifične bolesti i individualnih faktora. Ako imate bilo kakve neurološke simptome, važno je potražiti medicinsku pomoć i konsultovati se sa neurologom radi tačne dijagnoze i odgovarajućeg tretmana.
Pregled neurologa – Neurološki pregled u Puls Go centru
Pregled eurologa obično uključuje nekoliko koraka:
Anamneza
Neurolog će razgovarati sa vama o vašim simptomima, njihovom trajanju, intenzitetu i bilo kakvim drugim relevantnim faktorima. Takođe će vas pitati o vašoj medicinskoj istoriji, prethodnim bolestima i terapijama. Ukoliko je moguće bilo bi dobro da osoba od poverenja dođe sa vama na pregled pogotovo ukoliko imate simptome vrtaglovice, epilepsije ili bilo koji oblik demencije.
Fizički pregled
Neurolog će obaviti detaljan fizički pregled kako bi procenio vaše neurološko stanje. To može uključivati testiranje mišićne snage, refleksa, koordinacije, ravnoteže i senzorne funkcije. Takođe će ispitaati vaše oči, sluh, govor i druge relevantne aspekte.
Dodatni testovi
Na osnovu anamneze i fizičkog pregleda, neurolog može preporučiti dodatne testove radi potvrde dijagnoze. To mogu biti laboratorijski testovi, kao što su analiza krvi ili urina, elektroencefalografija (EEG) za snimanje električne aktivnosti mozga, snimanje magnetnom rezonancom (MRI) ili CT skenerom za detaljniji pregled struktura mozga ili drugi specifični testovi koji se odnose na vaše simptome.
Tumačenje rezultata
Nakon sprovođenja svih neophodnih testova, neurolog će analizirati rezultate i tumačiti ih u kontekstu vašeg zdravstvenog stanja. Na osnovu toga će postaviti dijagnozu i razgovarati s vama o mogućnostima tretmana i daljim koracima.
Važno je napomenuti da će svaki pregled kod neurologa biti prilagođen vašim specifičnim simptomima i potrebama. Ovi koraci mogu se razlikovati u zavisnosti od individualnog slučaja i postavljanja dijagnoze. Redosled i obim pregleda mogu varirati, ali će neurolog raditi sve u cilju postizanja tačne dijagnoze i pružanja odgovarajuće terapije ili upućivanja na dalju specijalističku procenu ako je potrebno.
Neurološki testovi koji se često koriste za procenu demencije uključuju:
Mentalni statusni pregled
Ovaj pregled obuhvata procenu kognitivnih funkcija, uključujući pamćenje, pažnju, jezik, vizuelne sposobnosti, izvršne funkcije i apstraktno razmišljanje. Neurolog će postavljati pitanja, davati zadatke ili koristiti standardizovane testove kako bi procenio vašu kognitivnu funkciju.
Neurolog će procenjivati vaše neurološke funkcije, kao što su motoričke sposobnosti, ravnoteža, koordinacija, refleksi i senzorne funkcije. Ovo može uključivati testiranje snage mišića, koordinaciju pokreta i osetljivost na dodir.
Skrining testovi za demenciju
Postoje standardizovani testovi koji se koriste za skrining demencije, kao što je Mini Mental State Examination (MMSE) ili Montreal Cognitive Assessment (MoCA). Ovi testovi mogu pomoći u otkrivanju oštećenja kognitivnih funkcija i proceni stepena demencije.
Dodatni testovi
U zavisnosti od rezultata prethodnih testova, neurolog može preporučiti dodatne testove kao što su snimanje mozga (MRI ili CT skeniranje), elektroencefalografija (EEG) za procenu električne aktivnosti mozga ili laboratorijske analize krvi radi isključivanja drugih mogućih uzroka simptoma.
Važno je napomenuti da je dijagnoza demencije složen proces i neurolog će uzeti u obzir sve dostupne informacije, uključujući simptome, rezultate testova i medicinsku istoriju, kako bi postavio tačnu dijagnozu. Ovi testovi se obično koriste kao deo sveobuhvatne procene pacijenta koji pokazuje simptome demencije.
![](https://www.pulsgo.rs/wp-content/uploads/2023/06/provera-refleksa-neurolog.jpg)
Neurološki testovi koji se koriste za procenu moždanog udara uključuju:
Skrining testovi za brzu procenu
Ovi testovi se često koriste u hitnim situacijama kako bi se brzo procenila mogućnost moždanog udara. Najpoznatiji skrining test za moždani udar je FAST test (Face, Arms, Speech, Time). Ovaj test uključuje proveru simptoma poput asimetrije lica, slabosti ili gubitka snage u rukama i poremećaja govora. Takođe se proverava i vreme simptoma, jer brza reakcija može biti od vitalnog značaja za tretman moždanog udara.
Neurolog će procenjivati neurološke funkcije pacijenta, uključujući motoričke sposobnosti, ravnotežu, koordinaciju, senzorne funkcije i reflekse. Ovo može uključivati testiranje snage mišića, koordinaciju pokreta, proveru osetljivosti na dodir i druge neurološke testove.
Snimanje mozga
Snimanje mozga, poput magnetne rezonance (MRI) ili kompjuterizovane tomografije (CT), može se koristiti za vizualizaciju moždanog tkiva i identifikaciju potencijalnih oštećenja uzrokovanih moždanim udarom. Ove metode mogu pomoći u potvrđivanju dijagnoze i određivanju tipa i obima oštećenja.
Analize krvi
U nekim slučajevima, krvni (laboratorijski) testovi se mogu koristiti za procenu nivoa određenih markera koji mogu ukazivati na moždani udar, kao što su markeri oštećenja mozga ili faktori koagulacije.
Važno je napomenuti da su ovi testovi samo deo sveobuhvatne procene moždanog udara. Brza reakcija i hitna medicinska intervencija su ključni za uspešno lečenje moždanog udara. U hitnim situacijama, pacijent će biti upućen na hitnu medicinsku pomoć kako bi se započeo odgovarajući tretman što je pre moguće.
Neurološki testovi koji se koriste za procenu multiple skleroze (MS) uključuju:
Neurolog će procenjivati različite neurološke funkcije pacijenta kako bi identifikovao karakteristične znakove i simptome multiple skleroze. Ovo može uključivati proveru koordinacije pokreta, ravnoteže, snage mišića, osetljivosti, refleksa i drugih neuroloških funkcija.
Magnetna rezonanca (MR) mozga i kičmene moždine
MR snimanje se često koristi za vizualizaciju lezija ili oštećenja mozga i kičmene moždine, što je karakteristično za multiple sklerozu. Ovo može pomoći u dijagnostikovanju bolesti i praćenju njenog napredovanja tokom vremena.
Elektroencefalografija (EEG)
EEG je test koji beleži električnu aktivnost mozga putem elektroda postavljenih na skalpu. Ovaj test može se koristiti za isključivanje drugih neuroloških poremećaja koji mogu imitirati simptome multiple skleroze.
Likvorska punkcija (lumbalna punkcija)
Ova procedura uključuje uzimanje uzorka cerebrospinalne tečnosti (likvora) iz kičmenog kanala. Likvorska punkcija se može koristiti za detekciju prisustva karakterističnih markera bolesti u likvoru, kao što su specifična antitela i oligoklonske trake.
Vizuelni evocirani potencijali (VEP)
VEP test se koristi za procenu funkcije vida. Pacijentu se prikazuju vizuelni stimulusi, a električna aktivnost mozga se meri kako bi se procenila brzina i snaga odgovora mozga na vizuelne podražaje.
Ovi testovi se obično koriste u kombinaciji sa detaljnim anamnezom pacijenta i drugim dijagnostičkim metodama kako bi se postavila dijagnoza multiple skleroze i procenilo stanje pacijenta. Neurolog će koristiti ove testove kako bi dobio sveobuhvatan uvid u neurološke promene koje su karakteristične za ovu bolest.